Ha szívesen korrepetálnál, hozd létre magántanár profilodat itt.
Ha diák vagy és korrepetálásra van szükséged, akkor regisztrálj be és írd meg itt, hogy milyen tantárgyban!
Fejedelmi hatalom Erdélyben
Sziszi13
kérdése
72
Fejedelmi hatalom Erdélyben államformája, államszervezetének bemutatása
Jelenleg 1 felhasználó nézi ezt a kérdést.
0
Középiskola / Történelem
Válaszok
1
bitij
megoldása
Erdély, mint különálló államalakulat, különböző korszakokban eltérő államformával és államszervezettel rendelkezett. A legjelentősebb időszakok közé tartozik az Erdélyi Fejedelemség, amely a 16. és 17. században létezett, valamint az Osztrák-Magyar Monarchia ideje, amikor Erdély külön tartományként működött.
Erdélyi Fejedelemség (1570–1711)
Államforma és államszervezet
Az Erdélyi Fejedelemség egy kvázi független állam volt, amely a Habsburgok és az Oszmán Birodalom között lavírozott, de formálisan a törökök hűbéresének számított.
Fejedelem: Az állam élén a fejedelem állt, aki a legfőbb végrehajtó hatalmat gyakorolta. A fejedelmet az erdélyi országgyűlés választotta, de a választást a szultánnak is jóvá kellett hagynia.
Országgyűlés (Dietă): Az országgyűlés volt a legfőbb törvényhozó testület, amelynek tagjai a nemesség, a székelyek és a szászok képviselői voltak. A diétán hozott törvényekkel irányították az országot, és itt választották meg a fejedelmet is.
Tanács: A fejedelem mellett működött a tanács, amely a kormányzati ügyekben segített. A tanács tagjai között ott voltak a legfontosabb tisztviselők, mint a kancellár, a kincstartó és a főbírák.
Kancellária: Az állami adminisztráció központja, amely a kormányzati ügyeket intézte és a diplomáciáért is felelt.
Katonaság: Az Erdélyi Fejedelemség saját hadsereggel rendelkezett, amely főként nemesi és székely csapatokból állt. A hadsereg szerepe kiemelten fontos volt a török és Habsburg fenyegetések ellen.
Erdély az Osztrák-Magyar Monarchia idején (1867–1918)
Államforma és államszervezet
Az Osztrák-Magyar Kiegyezés (1867) után Erdély külön tartományként része lett Magyarországnak, amely az Osztrák-Magyar Monarchia dualista államszervezetének egyik alkotóeleme volt.
Tartományi Szervetek: Erdélyt a magyar kormány által kinevezett tartományi kormányzó vezette. A kormányzó mellett működött a tartományi gyűlés, amelynek tagjai a helyi arisztokrácia és nemesség képviselői voltak.
Vármegyék: Az államigazgatás alapvető egységei a vármegyék voltak, amelyeket főispánok vezettek. A főispánokat a király nevezte ki.
Városi és Falusi Önkormányzatok: A helyi ügyeket a városi és falusi önkormányzatok intézték, amelyek élén a polgármesterek álltak.
Központi Kormányzat: A magyar országgyűlés és a magyar kormány határozta meg Erdély egészének politikai irányvonalát.
Erdély államformája és szervezete tehát idővel jelentősen változott, a független fejedelemségtől a dualista Monarchia részévé válásig, tükrözve a régió politikai és történelmi viszonyainak alakulását.